Regionale risiko- og sårbarhetsanalyser - En kvalitativ studie av fylkesROS som verktøy for å ivareta fylkesmannens roller og funksjoner innen samfunnssikkerhetsarbeidet i fylket.
Master thesis
![Thumbnail](/uis-xmlui/bitstream/handle/11250/2728417/Naess_Paul.Salte_Vetle.pdf.jpg?sequence=4&isAllowed=y)
View/ Open
Date
2020-08-15Metadata
Show full item recordCollections
- Studentoppgaver (TN-ISØP) [1468]
Abstract
Denne oppgaven ønsker å sette søkelys på fylkesmannens regionale samfunnssikkerhetsarbeid gjennom bruken av regionale risiko- og sårbarhetsanalyser (fylkesROS). Fylkesmannen har ulike roller og funksjoner i det norske samfunn, også innen samfunnssikkerhetsarbeidet. En nærmere studie av hvordan fylkesmannen forstår og kommuniserer risiko til aktører i tilknytning fylkenes samfunnssikkerhet- og beredskapsarbeid har vært hensikten med denne masteroppgaven. Dette har utledet følgende problemstilling: På hvilken måte bidrar fylkesROS til at fylkesmannen dekker de krav og funksjoner embetene har i kraft av sine roller med tanke på samfunnssikkerhetsarbeidet i de norske fylker? For å besvare problemstillingen har det blant annet blitt benyttet teori omhandlende ulike måter å forstå og oppfatte risiko, risikostyring, risikokommunikasjon og retorikk. Teorien har bidratt til å belyse hvordan fylkesROS kommuniserer risiko til aktører på sentralt-, regionalt- og lokalt forvaltningsnivå. Undersøkelsen er gjennomført som en kvalitativ studie bestående av vitenskapelig dokumentanalyse, supplert med intervjuer. Analyse av embetenes fylkesROS fra 2010 til og med 2020, rapporter og andre relevante offentlige dokumenter har vært bidragsgivende mot å besvare problemstillingen. Informanter fra fylkesmannsembeter og andre relevante aktører med tilknytning til fylkesROS, har blitt intervjuet for å fremme ytterligere kunnskap og innsikt. Studien har identifisert en rekke funn, der noen av de mest sentrale er: • Risiko blir ikke forstått som objektivt, men fremstår som en sosial konstruksjon tett knyttet opp mot tolkningene til analysegruppene. Fylkesmannsembetenes risikoforståelse ser ut til å være plassert et sted mellom svak- og sterkt konstruktivistisk. • Flere embeter samarbeider nært med fylkeskommunen i gjennomføring og eierskap av fylkesROS. Noen embeter har også integrert sin fylkesROS som en del av fylkeskommunale delplaner, og derigjennom sikret at fylkesROS benyttes som et beslutningsgrunnlag. • FylkesROS har flere mål, og skal være det styrende grunnlagsdokumentet for samfunnssikkerhet og beredskap i fylket. Dokumentet skal bidra til å ivareta fylkesmannens samordningsansvar, og engasjere aktører ved etableringen av et felles risikobilde. FylkesROS er videre et inspirerende og motiverende dokument for kommunenes arbeid med helhetlig kommunal ROS. • I stor grad er fylkesROS et åpent, tilgjengelig dokument. Funn peker også på at enkelte deler av analysene kan unntas offentligheten, og dermed vil grad av tilgjengelighet overfor interessenter reduseres. • Det foreligger en kobling mellom ROS-analyser innen de ulike offentlige forvaltningsnivåene i Norge. • FylkesROS kommuniserer i hovedsak risiko gjennom en kontinuerlig prosess i samspillet mellom aktører. Dette foregår gjennom skriftlig materiale, diskurs og handling.
Description
Master's thesis in Risk management and societal safety