Indre og ytre påvirkninger i befolkningens mediebruk under Covid-19 pandemien
Abstract
På bakgrunn av en omfattende krise som Covid-19 pandemien, der befolkningen ble skjermet fra omverden, og sosialiseringen som folk kjente til tok slutt, ble ulike digitale verktøy løsningen for mange mennesker. I en tid hvor mange kjente på frykt, og pandemien lå som en bekymring over folks skuldre, så økte også nysgjerrigheten og interessen for å lære om det nye viruset. For mange ble det også viktig å holde seg oppdatert på hva som skjedde i samfunnet under pandemien. Endringen som oppsto i folks medievaner, var også påvirket av både indre og ytre drivkrefter. Sosial ulikhet og folks ulike bakgrunner, skapte et stort skille i folks mediebruk. Faktorer som alder og utdanning påvirket både interessen for hvilke medier folk brukte, og bruken av medier generelt. På bakgrunn av at det er begrenset med forskning som omhandler dette temaet, så har jeg i denne oppgaven satt fokus på følgende problemstilling: «Hvilke endringer oppsto i mediebruken blant befolkningen under Covid-19 pandemien, på bakgrunn av sosial ulikhet og sosiale skillelinjer i samfunnet?» Jeg undersøkte også temaet på bakgrunn av to forskningsspørsmål: «Hvilke sammenhenger kan påvises mellom mediebruk, sosial ulikhet og alder?» og «Hvilke sammenhenger finner man mellom mediebruk og risikopersepsjon?»
Ved analyse og bruk av sekundærdata fra rapporter og undersøkelser fra SSB og medietilsynet, skal jeg forklare gjennom teoretiske perspektiver, mulige faktorer som kan ha påvirket befolkningens mediebruk og vaner under Covid 19-pandemien. Oppgaven forsøker å se relevante hovedfunn fra rapportene i lys av risiko og risikopersepsjon, samt habitus, kulturell kapital og sosial kapital av Bourdieu.