Digitale praksiser i den videregående skolen
Master thesis
![Thumbnail](/uis-xmlui/bitstream/handle/11250/185320/Breivik%2c%20Elise.pdf.jpg?sequence=5&isAllowed=y)
View/ Open
Date
2008Metadata
Show full item recordCollections
- Student papers (HF-IKS) [910]
Abstract
Kunnskapsløftet (L06) ble innført som ny læreplan i norsk skole høsten 2006. Fem grunnleggende ferdigheter skal integreres i alle fag. Disse er å kunne uttrykke seg muntlig, å kunne uttrykke seg skriftlig, å kunne lese, å kunne regne og å kunne bruke digitale verktøy. I følge Stortingsmelding nr. 30 (2003-2004) skal vi forstå de grunnleggende ferdighetene som literacy.
I denne avhandlingen har jeg sett på hvordan norsklærere i den videregående skolen forholder seg til ferdigheten å kunne bruke digitale verktøy. Jeg har gjennomført intervjuer med 9 lærere i Rogaland. Målet med intervjuene var at lærerne skulle fortelle meg om sine erfaringer og hvordan de legger opp til at elevene bruker digitale verktøy når de produserer tekster. Når elevene produserer digitale tekster forstår jeg dette som en event (hendelse). Her bygger jeg på David Barton (1994) sin definisjon av begrepet. Hendelser som blir gjentatt definerer i følge Barton en praksis. Eksemplene fra intervjuene har jeg sammenfattet og forstår de som digitale praksiser.
Jeg har analyser de digitale praksisene ved hjelp av Bill Green sin 3D-modell (1988). Modellen bygger på tre dimensjoner: en operasjonell, en kulturell og en kritisk. Basert på resultatet av analysen konkluderer jeg med hvilke digitale diskurser som er utviklet og hvilke teknologisyn som lærerne jeg har snakket med representerer. Jeg skiller mellom et kvalitativt og et instrumentelt teknologisyn. Skille går mellom hvordan lærerne forholder seg som et middel til å løse oppgaver (instrumentelt) og hvordan de forstår og utvikler ferdigheten i bruk av digitale verktøy parallelt med norskferdighetene.
I kompetansemålene for videregående utdanning vektlegges hvordan digitale verktøy kan bli brukt når elevene skal produsere tekster eller hente informasjon. Det som er avgjørende er hvordan kompetansemålene blir konkretisert. Hvilke oppgaver elevene får tildelt for å oppnå målene som er definert i planen. Jeg opplever at ved å innføre ferdigheten å kunne bruke digitale verktøy i alle fag har lærerne fått en ny utfordring. Det trengs en avklaring i forhold til kompetanser og ressurser som skal til for at lærerne skal lykkes i å integrere bruk av digitale verktøy i alle fag. Lærerne baserer seg i dag på at elevene allerede har ferdigheter i bruk av digitale verktøy og legger ikke opp til at disse skal utvikles parallelt med norskferdighetene.
Description
Master's thesis in Lesevitenskap