De glemte stemmene: Historier fra britiske etterlatte etter Alexander L. Kielland-ulykken.
Master thesis
Permanent lenke
https://hdl.handle.net/11250/3080702Utgivelsesdato
2023Metadata
Vis full innførselSamlinger
- Studentoppgaver (HF-IGIS) [1089]
Sammendrag
Formålet med dette forskningsprosjektet er å belyse de ulike erfaringene britiske etterlattemåtte leve gjennom i etterkant av Alexander L. Kielland-ulykken. I mange år harårsaksforklaringer vært dominerende i debatten om ulykken. Det er først i senere tid atpersonene som ble berørt av havariet deler sine opplevelser og erfaringer. Søkelyset har dahovedsakelig vært rettet mot de norske berørte. Dette forskningsprosjektet har derfor valgt åfokusere på en marginalisert gruppe etter katastrofen, de britiske etterlatte.Forskningsprosjektet handler derfor i stor grad om å presentere minnene til denne gruppen forå kunne formidle de glemte stemmene.
Ulykken rammet familier og berørte i åtte ulike land. Den største ikke-norske gruppen bestoav 34 britiske statsborgere, hvorav 20 omkom. I tilknytning til de 20 omkomne britene har vivært i direkte eller indirekte kontakt med ni av familiene. Innsamlingen av minnene er gjortgjennom fire dagers feltarbeid i Storbritannia. De har delt sine historier knyttet til tiden rundtselve ulykken og tiden etter, noe som har vært med på å belyse situasjonen de befant seg i.
Resultatet viser at de etterlatte etter Kielland-ulykken har blitt gruppert og ignorert, noe somhar medført at enkeltmennesket ikke ble sett og dets behov ikke kartlagt. Med teori fraprofessor Atle Dyregrov har vi presentert ulike risikoer etterlatte møtte, samt ulike tiltak somkunne blitt iverksatt. Ved å henvise til Riksrevisjonens undersøkelse av Kielland-ulykken, harvi vist hvordan de etterlattes behov for oppfølging etter ulykken var godt kjent forhelsemyndighetene. Norge var på dette tidspunktet ledende i katastrofepsykiatri, og satt medbåde kompetanse og kunnskap for å ivareta de etterlatte.
De britiske etterlatte opplevde en taushetskultur preget av informasjonssvikt, samt mangel påoppfølging og validering av det de gjennomgikk. Deres subjektive oppfatning av hendelsengir grunnlag for en ny del av Kielland-forskningen. The purpose of this research project is to shed light on the various experiences Britishbereaved families went through in the aftermath of the Alexander L. Kielland disaster. Formany years, various hypothesis and causal explanations have dominated the debate about thetragedy. It is only in recent times that those affected by the accident have started to share theirexperiences and memories. However, the focus has mainly been on the Norwegians.Therefore, this research project has chosen to focus on a marginalised group, the Britishbereaved families, to present their forgotten voices.
The disaster affected families and individuals in eight different countries. The largestnon-Norwegian group consisted of 34 British citizens, of whom 20 perished. We have been indirect or indirect contact with nine families of the deceased British citizens. The collection ofmemories was conducted through four days of fieldwork in the United Kingdom. Ourinterviewees shared their stories about the time of the accident and the aftermath, sheddinglight on their situation.
The findings indicate that the bereaved families affected by the Kielland disaster have beengrouped and largely ignored, resulting in the individual not being seen and their needs notbeing identified. Drawing on the theoretical framework proposed by Professor Atle Dyregrov,we have presented various risks faced by the bereaved and proposed different measures thatcould have been implemented. By referring to the investigation conducted by the Office ofthe Auditor General of Norway regarding the Kielland disaster, we have demonstrated thatthe authorities were well aware of the follow-up needs of the bereaved after the accident. Atthat time, Norway was at the forefront of disaster psychiatry, possessing both expertise andknowledge to support the bereaved.
The British bereaved families experienced a culture of silence, characterised by a lack ofinformation, conversation, and validation of what they went through. Their subjectiveperception of events adds new aspects to the Kielland research.